Ludvig+Holberg.+Oplysningstiden

=Ludvig Holberg og oplysningstiden Essays og drama=







Noter 3-11-2011 Fordærvet smag - Egne meninger - Diskussion med sig selv - Reflekteres over kærlighedsvalg - Eksempler fra egen hverdag, almen viden - Kender ikke svaret på forhånd?! - Subjektive oplevelse (har du hørt…) Almen diskussion om kærlighedsvalg

Essayets træk Intro – Spørgsmål Hovedtekst

to eksempler

konklusion Uformelt sprog (du, jo, skidne)

__ Et brev __ Direkte henvendelse til læseren Åbner sit hjerte for os (taler stadig til os) Tillader det uformelle sprog

De to kvinders valg

beskrives som absurde __Fordærvet__ smag, altså __råddent__ smag De kunne have valgt andre som gjorde deres liv bedre Fornem jomfru à skiden filosof Høj-adelig à gemen matros

Beskrives som et fald

et socialt fald

Smag og behag er forskellig. Smag og behag er individuelt. Der er noget til alle.
 * Konklusion af essayet **

Holbergs almindelige træk i teksten Teksten antager en holdning, han sniger en konklusion ind, snakker til tiden normer, han lader sladren løbe undersøger hvad den almen vurdering er, konklusionen går imod normerne.

Undervisning i de gamle dage (hvad der burde være ifølge Holberg) - Eleverne skal have mulighed for at stille spørgsmål - Have indflydelse på emnerne - Gå til kilderne ikke baseres på lærernes formidling (kildekritisk, læren kan have egen mening) - Mindre oplæsning, mere dialog (spørgsmål og svar) - Vejleder frem for autoritet


 * Denne del er ikke rettet til skal nok lige gør det Hilsen Jonathan.**
 * Resume Erasmus montanus**


 * Ludvig Holbers liv.**

Ludvig Holberg. Født i Bergen og er del af den danske kongerie Han tog Embedseksamen og var ansat på universitetet da han var 19.


 * Inspiration til Erasmus Montanus**

Holbergs forbillede var Fransk manden moliere (1622-73) han skrev karakterkomedier hvor han stiller en karakter (type på skue ( på plads). Eksempel han bruger den moderne karakter af en doktor til at kritesere hans klogskab i at han snakker latin der viser at han er klog, men at han er bedere til latin end hans arbejde, at rede liv!


 * Resume Erasmus montanus**

Montanus starter hans første akt med at deklere hans forelskelse til Mademosielle Elisabet. Problemet er at hans synspunkter på verdenen gør at de ikke vil give Elisabet væk til ham. Han står fast på sin verdens syn og fastholer dem og vil ikke stå fra sin mening Ingen gang hvis han bliver tilbudt at være kejser. Han vil tale med jeronimus og fortælle ham om at han tror om ham er forkert. Han forsøger selv ikke at miste sin ære når han vil søge sin elskede.

En medeller: Jesper siger at han har prøvet at stoppe stridene mellem svigerforældrene og Montanus selv. De vil ikke hilse hans opdigtede navn men sit rigtige navn, Rasmus Berg. Man får at vide at han ikke får Elisabet fordi hans påstand er at jorden er rund og det menes at være forkert. De vil hellere dræbe hende end give det til ham. Per støtter svigerforældrene med at sige de har ret til det. Erasmus vil ikke stå fra det han er sagt. Han vil ikke bryde sin pligt til de videnskabelige love. Per beger ham om at gøre det ellers mister Erasmus hende… Montanus siger at det er ikke det at han ikke kan blokere sin tro for at få hende, men idet han har sagt sin påstand til offentligheden. Han gør dette så det filosofiske samfund ikke lider skade.

De begynder at diskutere hvem er irationel og dum. Per for at vide fra Montanus at Per ikke kunne bevise at han ikke var en hane. Idet Per siger han synger hver dag, men Montanus siger at en hane synger også ved at gale. Jesper kommer ind og fortæller Montanus at han skal stoppe og at Per ikke er en hane. Monatanus ber ham bevise det, men han gør ikke og giver en begrundelse på hvorfor denne diskusion er forkert. Per og Jesper går. Montanus afslutter sin agt med at fortælle at han argumenterede dem i hjel imens de andre sagde hårde ord mod ham og ikke kunne bevise at han ikke havde ret. Kæresten sender brev til ham og siger han elsker ham og hvis han ikke stopper kan de aldrig se hin anden. Der kommer delema med filosoffens troværdighed og om at beskytte sin elskede.

Jacob prøver at overbevise Montamis med at han skal snakke med dem.

Jacob kritisere filosoffer i kun at tænke om teoretiske verdenener og ikke om den praktiske virkelighed. Jacob for at vide han er dygtig filosof og Montamis kan lide ham, fordi Jacob opdager at montanus' filosofi er nogle gange pointløs.

**Erasmus monatanus mangler den relevante viden i:**

**Relevans, Formidling og nyttig.** og ved at Erasmus misbruger sin viden med at bare fordi han siger kloge ord er det i virkeligheden irrelevant og noget sludder. Her ser man at påstanden om verdenen er rund kan hører under den moderne videnskabsmetoder imens montanus' pointløse snak om at Per er en hane er en kritik mod de gamle videnskabsmetoder.

Holberg opstiller Rasmus Montanus i sidste ende som en fjols og peger på at verdenen skal gå videre hen mod det praktiske og det realle. D.v.s at man skal kunne bruge viden til noget, som at dyrke marker bedre og ikke diskutere om noget der ikke vedrører det konkrete samfund.

**Moralske tanker Ludvig Holberg laver om undervisning i sin tid.**

Heller ved tanker end ved tale bliver man lært. Han mener selv at han var anderledes end andre til at tænke. Unge skal læse bøger og reflektere over dem i stedet for bare at læse. Være kritisk for andre mennesker. Ingen stiller spørgsmål til problemet. Læs det selv, fortolk det selv. Tænk over spørgsmålet ikke behøves at blive besvaret.

Vejlederen skal frigøre den studerende så den studerende ikke efterfølger lærens tankegang. Man ser meget denne tænkemåde på universitet idag.