Universalrommantikken+Oehlenschläger

Hent filen her :

En mand der står og ser ud over naturen.
 * Caspar david Friedrich: Vandrer over Taagehavet 1818 **
 * Lav en karakteristik af billedet?**

Står hævet over naturen.

Himmel og tågehav smelter sammen.

Dæmpede farver.

kolde farver(blå, grå).

Der er forskel på forgrund og baggrund, manden er detaljeret og naturen i baggrunden er udsvævende. Naturen er svær at gennemskue, tågen gør naturen hemmelighedsful(Hvad ligger bag det tågeslør, ved vi ikke)
 * Hvilken opfattelse af naturen giver billedet?**

Der er noget nyt at udforske.

Naturen er barsk – vi skal ikke lægge os ud med den (den er større end os)

dobbeltspil i billede (naturen virker stille og fredfyldt, men alligevel virker den barsk..)

Virker uendelig.

Himmel og natur er i et (Gud og natur hænger sammen)

Han står over for noget der er langt større og mægtigere end sig selv.

Naturen og det guddommelige hænger sammen.
 * Hvad fortæller billede om universal romantikken**

Fantastiske og mystisk horisont hvor himmel og naturen smelter sammen i et.

Det er svært at erkende den store sammenhænge mellem ånd og natur. (men den er der!, vi står på grænsen på den) Naturen skal betragtes som en helhed, vi skal se den oppe fra.
 * Sammenlign med det syn på naturen I kender fra oplysningstiden?**


 * Oplysningstidens natur: || Romantikken: ||
 * - Mekanisk || -organisk ||
 * Naturen er ”død” || Natur/ånd ||
 * - naturvidenskab er reduktinitisk (dele helheden op i små dele og undersøge det hver for sig, og når vi har undersøgt det kan vi sæt det sammen til en større helhed) || Naturen videnskaben er holistisk ||

Caspar David Friedrich: Korset på bjerget 1820
- Kirke, træer, korsfæstede Jesus - Træerne er mærkelige fordi de står symmetri. - Det er som at kirken er omkredset af træer. - Alt omkring kirken er ’dødt’ - Det eneste der ikke er symmetri er klipperne, Jesus er stillet imellem den levende natur og den døde planter. - Jesus vender hele kroppen ud imod det ’ikke-menneskelig’, det ikke perfekte. - Kirken er gemt væk, og Jesus står som en vejviser. - Det viser noget om at ånd og natur hænger sammen. Religion - Det er kun når man ser symbolet i ånden i naturen som er væsentlig for universalromantikken**.**

Dignitet
Hvad handler digtet om? - Kærlighed - Første indtryk af Jesus - Fisker der kigger på naturen

Simon Peder er Jesus første discipel, Jesus højrehånd.

I dag er han kaldt Simon //Peter//…

Stammer fra et værk der hedder Jesu Christi gientagne Liv i den aarlige Natur 1805

Der skiftes fortæller i de to dele.
 * Digtet er delt op i to dele**.
 * Del 1**

del 1 er delt op i forskellige strofer, den er mere lyrisk.

(linjerne kalder man vers, og man kalder afsnittene strofer)

på 3 vers rimer de to sidste ord.

Der er rim imellem vers 2 og vers 4.

//Hvad er det for en fortælling der bliver fortalt?// En beskrivelse af en harmonisk fredligt natur.

Det er som om at peder forstår naturen.

Hele naturen er meget levende hele vejen igennem, men det er som det kommer et eller andet naturen reagere på.

det er meget fredfyldt, alt det dejlige ved naturen er som da han så naturen første gang.

Pludselig er det som at han forstår naturens sprog. Naturens store bog, som er skrevet i naturens sprog.

Naturens sprog er guds sprog, at snakke i farver, følelser osv. så vi kan se gud igennem naturen.(modsatte reaktion til oplysningstiden hvor man mente at det var det matematiske)

en hvid blåøjede Jesus træder frem at blomsterne os solens lys.

Sangen vi hører er del 2… Simon peder bliver individet i naturens hemmeligheder’.

Del 2 er mere som en fortælling Den sidste del af digtet rummer en slags konklusion.
 * Del 2 (”Blomster Jesus replik”)**

//Hvad er budskabet?//

At vi alle er en stor helhed(mennesket, planter, universet osv.)

At få tågen fra vores øjne til at falde, tågen der gør at vi kun kan se brudstykker.

Vis man så fjerner den tågen vil man ikke kun se naturlove, men man vil kunne se skaberen, høre hans sprog, se gud.

Der er en kritik i digtet.

Der er noget man kan stiger sig blind på, nemlig at man kan se det som reduktinisterne hvor man ikke ser gud men man ser blot en naturlig del. eks. tulipan.

I romantikken gør man op med ’oprør’ imod denne måde at se naturen på.

Så dem der har set lyset skal give det videre.